Андон Младенов и Лора Велева, студенти по медицина в 6-ти курс в МУ-Варна, спечелиха за втора поредна година първо място на Годишния европейски симпозиум за анатомични изследвания. Организатори на научната проява бяха The European Federation for Experimental Morphology (EFEM) и RCSI University of Medicine and Health Sciences (Royal College of Surgeons in Ireland) в Дъблин, Ирландия.
„Участниците са номинирани от асоциации по анатомия от различни държави, като всяка държава може да представи двама студенти, докторанти или постдокторанти. Конкурсът се състоя в 3 категории, като Андон и Лора печелят тази година първо място в категория „Най-добро научно-изследователско изображение“. Това обясниха техните ментори, ас. д-р Мартин Иванов и ас. д-р Димо Стоянов, от Катедрата по анатомия и клетъчна биология към Медицински университет „Проф. д-р Параскев Стоянов“ – Варна. Научната група от Катедрата се занимава основно с изучаване на невронални стволови клетки в ембрионален и във възрастен човешки мозък. Научното изображение, с което Андон и Лора спечелиха първото място, е изработено чрез имунохистохимична флуоресценция на миши ембрионален мозък, което се осъществява с подкрепа от програмата Европейски научни мрежи на МОН.
![](https://thesite24.net/wp-content/uploads/2023/06/mladenov_image_contest-.jpeg)
Изображението е озаглавено „Есенното танго на невроналните стволови клетки“: есен, защото е в тези тонове, и танго, защото е танц, който върви само напред, каквато е и съдбата на невроналните стволови клетки. То представлява коронарен срез на ембрионален преден мозък на мишка, в който могат да се наблюдават основните пролиферативни субрегиони: вентрикуларната (VZ) и субвентрикуларната зона (SVZ). Pax6 (циан) се експресира от всички невронални стволови клетки на VZ, докато антипролиферативният маркер p27 (жълто) се намира главно в SVZ. DAPI е представен в червено. Изображението е получено от лазерен конфокален микроскоп с помощта на 63x обектив.
![](https://thesite24.net/wp-content/uploads/2023/06/pmi_6993.jpg)
Вие доказвате, че науката и изкуството са преплетени, въпреки че са много различни. Чрез науката ли откривате емоциите?
Лора и Андон: При нас са реципрочни!
Какво ви провокира да се занимавате с наука още на студентската скамейка?
Андон: Още преди да запиша медицина, знаех, че искам да се занимавам с наука. В училище винаги съм намирал експерименталната работа за особено интересна, както и възможността да откриеш нещо ново за живота, Вселената и всичко останало.
Лора: Аз се записах да уча медицина с желанието да се занимавам повече с наука, а не с клинична практика. Още от първи курс, когато сме си говорили с Андон, науката винаги е била наша обща тема за разговор.
Кога и как се запалихте по науката, помните ли?
Андон: Аз се запалих по науката още в 8-ми клас, след като прочетох книгата „Небесните господари“ на Джон Броснан, в която се разказва за генно инженерство. Тогава реших, че искам да се занимавам именно с генно инженерство, но след това се ориентирах към медицината и стволовите клетки.
Лора: При мен нещата се случиха горе-долу по същото време. В 7 клас започнах да се интересувам от физика, но в гимназията реших, че ДНК-то ми е по-интересно и насочих интересите си към астробиологията.
Андон: Може някой ден да отглеждаме клетъчни култури в космоса!